Hallgeir
Kvadsheim

Din økonomi

Ekspertens 100 beste tips

© 2013 Kagge Forlag AS
Omslagsdesign: Trine + Kim designstudio
Omslagsbilde: Christine Heim
Repro: Løvaas Lito AS
e-bok: akzidenz as

ISBN: 978-82-489-1315-3

Kagge Forlag AS
Stortingsg. 12
0161 Oslo

www.kagge.no

FORORD

I 17 år har jeg snakket, skrevet, holdt foredrag og laget tv-programmer om privatøkonomi. Du kan godt kalle meg en nerd på feltet, men jeg skjønner godt at ikke alle synes at temaet er like rasende festlig som jeg. Målet mitt med denne boken er faktisk at du skal kunne bry deg litt mindre om din privatøkonomi – og heller bruke tida på kjekkere ting, som barna, fotballaget, jobben eller fluefiske.

Alle kan få en bedre privatøkonomi. Det handler om planlegging – og å ta de riktige valgene på rett tidspunkt, enten det dreier seg om BSU, pensjon, boligkjøp eller forskudd på arv. Mange sier at lykke ikke kan kjøpes. Mulig det. Men en bedre privatøkonomi gjør deg til et friere menneske. Du blir mindre avhengig av banken, forsikringsselskapet eller arbeidsgiveren. Det handler ikke om større båt eller raskere bil. En ordnet privatøkonomi kan for eksempel gi deg mer tid til å være sammen med familien, eller frigi tid til å følge andre interesser – som å male eller bli fotballtrener for lokallaget. Mange bruker altfor mye tid på å bekymre seg for neste strømregning, neste lønning eller neste forfall på kredittkortet. Planlegger du ditt økonomiske liv litt bedre, frigjør du plass i hodet ditt som før ble brukt til privatøkonomiske bekymringer.

Derfor har jeg laget en bok som gir svar på noen av de mest vanlige spørsmålene innen vår privatøkonomi. Dette er ikke et oppslagsverk. Skal du ha svar på hvor høy akkurat din pensjon blir, finner du ikke svaret i denne boken, men jeg viser hvor du kan gå for å få fasiten. Jeg har likevel svært lang erfaring med å svare på det som folk flest er opptatt av i egen privatøkonomi, så forhåpentligvis finner du også en del av svarene her.

God lesning!

Oslo, januar 2013
Hallgeir Kvadsheim

1

HVERDAGS-ØKONOMI

Å få en bedre privatøkonomi handler ikke bare om de store økonomivalgene i livet: bytte til en bedre betalt jobb, skaffe seg en rausere pensjonsordning, spare arveavgift. Det handler også om alle de små, sågar bitte små, valgene vi gjør hver eneste uke, hver eneste dag. Jeg er programleder i programmet Luksusfellen, hvor vi gjennomgår folks privatøkonomi ned til minste detalj. Svært mange tror de bruker mest penger på de store utgiftspostene, som bilen, boligen eller hytta. Stor er overraskelsen når de ser hvor mye penger som går til «hverdagslige» ting, som den daglige cappuccinoen på vei til jobb, lunsjen i kantina og innkjøpene i matbutikken – uten handleliste. En annen fallgruve er at man aldri klarer å legge av penger til spare- eller bufferkontoen. Jeg vil i dette kapitlet gi noen enkle råd om hvordan du rett og slett kan lure deg selv til litt bedre råd!

15 tips til en sunnere privatøkonomi

Å leve etter «saldometoden» er en rotnorsk øvelse i privatøkonomien. Det betyr rett og slett at du styrer forbruket etter hvor mye det er igjen på lønnskontoen, som om det var bilens bensintank. Full fart når lønna er på konto, smalhans en måned etterpå. Så er det på’n igjen. På den måten legger man ikke opp en krone til sparing. Løsningen for mange kan rett og slett være å legge inn et fast trekk på for eksempel 1000 kroner til en sparekonto dagen etter lønning. Selv om man gjør dette vil de færreste egentlig merke at man har litt mindre penger å rutte med til forbruk. Men man merker det godt når kjøleskapet ryker et halvår seinere og man må trylle frem 5000 kroner på en ettermiddag.

Min erfaring er at svært mange synes det er nyttig med mest mulig «automatisering» av privatøkonomien – for eksempel at man innfører eFaktura eller AvtaleGiro på alle regninger og setter faste trekk til sparekonto. Her er 15 andre råd som kan skaffe deg bedre økonomi i hverdagen:

1 Skaff deg oversikt

November er en gunstig måned for en økonomisjekk; da har alle fått skatteoppgjøret, det vil si at man kan bruke selvangivelsen til å sjekke hvor mye man har spart, hvor mye man har lånt og hva man tjener.

2 Lag budsjett

Jeg vedder på at du undervurderer hvor mye som går med til «vanlig» forbruk. Begynn med å ta ut kontoutskrift fra nettbanken for de siste to–tre månedene (ta «normale» måneder, som september og oktober, unngå sommerferien). Legg utgiftene i ti grupper: mat, klær, fritid, transport etc. Mål det opp mot det du får netto utbetalt fra jobb, barnetrygd og annen fast inntekt. Går det opp? Se to måneder framover i tid og finn ut hvor mange faste og variable utgifter du vil få. Del gjerne opp i faste utgifter, påvirkbare og delvis påvirkbare utgifter. Med andre ord: Vurder kritisk hvilke utgifter du kan redusere eller kutte helt. Det er lite å gjøre med de kommunale avgiftene, men mobilregningen kan du kanskje slanke, selv om denne også kommer fast hver måned. Sammenlign ditt forbruk med normert forbruk på sifo.no. Her kan du legge inn hvor mange personer dere er i familien, alder, kjønn, barnehage, bil etc. og få et månedsbudsjett. Merk at dette er et stramt budsjett og ingen fasit, men det kan være fint å styre etter for å se hvilke utgifter som skiller dere fra (den gjerrige) normalen.

3 Fyll opp bufferen

Liten tue kan velte stort lass. Rot i økonomien begynner ikke alltid med et mislykket boligkjøp, et bomkjøp av bil eller en stor vannlekkasje. For den som lever etter saldo-metoden, kan en uforutsett regning være nok til at man havner på etterskudd. Ryker vaskemaskinen? Må bilen på verksted så fort som mulig? Hvis du har fylt opp en sparekonto med en eller to månedslønner, takler du slike uforutsette utgifter på strak arm og slipper kredittkort, avbetaling eller inkasso. For det eneste som er sikkert med uforutsette utgifter er at de kommer, spørsmålet er bare når. En til to månedslønner kan virke uoppnåelig for mange å sette av. Men begynn iallfall, og husk at hvis du leier bolig, behøver du ikke like stor buffer som hvis du selv er eieren. Er du uten bil, behøver du en enda mindre buffer.

Blant unge som bor alene og enslige forsørgere, er det bare rundt en tredel som har tilsvarende 1G (det vil si grunnbeløpet i folketrygden, ca. 82 000 kroner) på bankbok, ifølge SSB.

4 Ikke lønn på lønnskonto!

For svært mange kan det være fornuftig å opprette to konti. Én for forbruk og én for regninger og faste utgifter. Lønna bør faktisk komme inn på regningskontoen, ikke «lønnskontoen» (forbrukskontoen). Faste trekk til boliglån, forsikringer, fellesutgifter, kabel-tv og lignende kan gjerne settes dagen etter lønningsdag, så er du sikker på at de blir dekket. Deretter lager du et fast månedlig trekk til lønnskontoen for løpende forbruk: mat, klær etc. (se budsjett). Uansett må det være nok igjen på regningskontoen til å dekke de faste kostnadene.

5 Automatisk trekk

Færrest mulig papirfakturaer, bruk eFaktura eller AvtaleGiro. Da får du enkelt opp en oversikt i nettbanken på hvilke regninger som totalt ligger til forfall. Det gjør det enklere å planlegge og sette av penger. Men pass på at maksgrensen er høy nok på AvtaleGiroen til å takle for eksempel en høy strømregning etter en sprengkald vinter. Betaler du forsikringen i én stor sum en gang i året? Be om å få fordelt summen månedsvis, ikke kvartalsvis eller årlig. Det gir deg en mer forutsigbar økonomi. Også studielånet kan fordeles månedlig, sjekk på lanekassen.no hvordan du går frem.

6 Skaff deg uføreforsikring

Har du forsikring på bilen og bikkja? Hva med deg selv? Hvor mye tjener du hvis du blir ufør neste år? Hvis du blir ufør, kan du i verste fall oppleve at inntekten din mer enn halveres. Spesielt studenter og andre unge som ikke er kommet i arbeid, er svært utsatte. Det er viktig å sjekke hva du får via jobben du har i dag, men du bør heller ikke glemme uføredekning fra gamle arbeidsgivere, såkalte fripoliser. Der kan svært mange finne en god uføredekning. Men det er det få som vet! Suppler med såkalte kollektive ordninger via jobb, fagorganisasjon eller interesseorganisasjon. Dette er forsikringstilbud som for eksempel fagorganisasjonen din har forhandlet frem på vegne av svært mange medlemmer. Derfor er prisen ofte mye lavere enn dersom man kjøper en slik uføreforsikring separat.

7 Prut – eller bytt bank

Å bytte bank er ofte svært lønnsomt. Ifølge Norskfamilieøkonomi kunne du spare hele 11 000 kroner i 2012, ved å flytte boliglån (2 millioner), sparekonto og lønnskonto fra den dårligste til den beste banken. Du behøver ikke nødvendigvis bytte bank for å forbedre renten. Det holder ofte at du kan vise til at en annen bank tilbyr lavere rente eller at boligen har steget så mye i verdi at sikkerheten bak boliglånet er på et høyere nivå.

8 Spar i BSU

Boligsparing med skattefradrag for unge (BSU) kan omdøpes til NBS (Norges Beste Spareordning). Ingen over, ingen ved siden. Første bud for alle under 34 år er å fylle opp bufferkontoen. Andre bud: fylle opp BSU-kontoen. Glem aksjefond, rentefond og avanserte spareprodukter før du har gjennomført bud 1 og 2. Høyt skattefradrag, landets beste sparerente og oppspart egenkapital til boligkjøp – dette siste er noe de fleste banker forlanger i dag for å låne ut penger.

9 Lag handleliste og handle sjelden

Bruk noen minutter om kvelden og lag en ordentlig handleliste. Etter handlerunden kan du henge lista opp på kjøleskapet og føre opp nye varer når du begynner å gå tom. Lag gjerne en middagsliste i samme slengen. Da unngår du dyre «støttekjøp» på bensinstasjonen, Deli de Luca eller 7-Eleven. Hvis du lager en god handleliste, kan du klare deg med én handlerunde i uka. For det første sparer du penger, men minst like viktig er det at du sparer tid som du kan bruke på langt hyggeligere ting enn å stå i kassakø. Det kan være smart at en av dere drar på butikken på kvelden etter at barna er i seng. Mindre folk, mindre stress og du slipper frustrerte unger som kjeder seg i butikken og som vil ha godteri eller blader ved kassa. En annen fordel: Du har spist middag og handler på full mage. Å handle mat når man er sulten, er dyrt …

10  Pass på lommetyvene

En cappuccino i dag, en grillpølse i morgen og et ukeblad på Narvesen. De fleste har fint råd til slike småkjøp, men må du snu på skillingen i en periode, kommer du ikke utenom å kutte kraftig ned også her. Kjøper du en latte hver dag på vei til jobb, sparer du fort over 500 kroner i måneden på å bytte til kaffeautomaten på jobben. Kjipt? Ja da, og smaker beskt gjør den også, men å spare penger handler både om de små og store kuttene, dessverre.

11  Lei ut!

Har du hytte eller båt? Lei det ut i periodene du ikke selv bruker den. Det er også skattemessig gunstig: De første 10 000 av hytteleien er skattefrie, og utover dette beskattes bare 85 prosent av inntektene. Skal du kjøpe hytte eller båt kan det være smart å dele kostnadene ved å kjøpe flere sammen. De fleste bruker jo båten eller hytta bare noen få måneder eller uker i året. Bor du i en treroms, men sliter økonomisk, kan du få skattefrie kroner ved å leie ut et soverom. I Oslo kan du lett få 3000–5000 kroner netto i måneden ved å ha en leieboer. Det er helt skattefritt. Har du eget hus, kan du leie ut en hybel eller leilighet i huset skattefritt. Utleieinntektene blir først skattepliktige når du leier ut mer enn halvparten av huset du selv bor i. Leier du ut en kjellerhybel, og får 8000 kroner skattefritt, tilsvarer det egentlig et lønnshopp på 12 000 kroner månedlig, hvis du allerede betaler toppskatt!

12  Send forsikringene på anbud

Svært mange nordmenn bytter kraftleverandør hvert år. Vel og bra, men mange sparer ikke mer enn 500–1000 kroner på operasjonen. Det er småpenger i forhold til hvor mange kroner man kan spare på å være like årvåken overfor forsikringsselskapene. Da kan du spare flere tusenlapper.

13  Spar strøm

Sparepærer og sparedusj er vel og bra. Men oppvarming utgjør opptil 50 prosent av strømkostnadene i en bolig. Eier du en bolig på 200 kvadratmeter kan du, ifølge ENØK, spare 4400 kroner årlig på å senke temperaturen fra 23 til 21 om dagen samt fra 21 til 17 grader om natten. Å installere varmepumpe kan fort koste fra 12 000 til 20 000 kroner per pumpe inkludert montering, men kan spare deg for opptil 60–70 prosent av energibehovet til oppvarming. I tillegg gir enkelte kommuner 3000 kroner i støtte per pumpe.

14 Bli kvitt lånet på halve tida

Klarte du å betale terminbeløpene for noen år siden, da renten var over 7 prosent? Hvorfor fortsetter du ikke med det? Hvis du selv jekker opp terminbeløpet til fjorårets nivå, blir du både kvitt lånet mange år før tida og sparer hundretusenvis av kroner.

Eksempel

Du har lånt to millioner kroner. Med 30 års nedbetalingstid betalte du i fjor høst 13 300 kroner månedlig. Med 3 prosent rente betaler du bare 8400 kroner. Hvis du likevel beholder terminbeløpet på 13 300, blir du kvitt lånet på halve tida og sparer over 250 000 kroner, justert for skatt og inflasjon! En mer sannsynlig, langvarig boliglånsrente ligger nok mellom 5 og 6 prosent. Det vil si at du med et lån på to millioner kroner vil kunne avslutte lånet på drøyt 21 år, ni år raskere enn planlagt.

15 Lur banken – skaff egen fast rente

Velger du fast rente, inngår du egentlig et veddemål med banken din. Går den flytende renten i været etterpå, taper banken på at den tilbød deg fast rente på et lavt nivå. For du betaler for eksempel bare 5 prosent i fast rente de neste årene, mens de andre bankkundene må betale 7 prosent. Forblir derimot den flytende renten lav, vinner banken. Du betaler 5 prosent fast, av de andre kundene får banken kanskje ikke mer enn 3 prosent. Men du kan faktisk binde renten og få hele gevinsten – selv om renten forblir lav:

Du lager rett og slett din egen fastrente, for eksempel på 5 prosent. Hvis du har et boliglån på to millioner kroner, vil det tilsi et terminbeløp på 10 700 kroner. Med 3 prosent rente skulle terminbeløpet egentlig vært 8400 kroner.

1. Differansen på 2300 kroner settes på en egen sparekonto. Dette ordner du med banken din.

2. Hvis den flytende renten om et par år overstiger 5 prosent, kan det gå et fast trekk motsatt vei – fra rentebufferen til lånet.

3. Hvis renten forblir lav i flere år – under 5 prosent – ja, så beholder du fastrentegevinsten, ikke banken.

I vårt eksempel vil du om fem år ha 138 000 kroner på rentebufferen din hvis renten forblir like lav som i dag. Med en ordinær fastrente, ville denne gevinsten gått til banken din. Nå beholder du pengene selv.

Lag budsjett på 1–2–3

Alle bør lage et budsjett. Ungdommer, studenter, småbarnsfamilier, pensjonister. Dessverre er min erfaring at altfor mange nordmenn lever etter det allerede nevnte saldoprinsippet: Man styrer privatøkonomien etter hvor mye som er igjen på saldoen i nettbanken. Mange har ikke andre mål for privatøkonomien enn å unngå negativ saldo før neste lønning. Med et budsjett får du en enkel oversikt over inntekter og utgifter den kommende tida.

Et budsjett gir mange fordeler:

• Du unngår pengeknipe: De fleste går gjennom perioder i livet med stram livreim. For eksempel mens du studerer eller du skal etablere deg med høy gjeld og mange innkjøp. Da kan en liten inntektsnedgang eller en stor verkstedregning føre til at du ikke klarer å betale alle de andre regningene. Med et budsjett kan du for eksempel legge til side litt penger slik at du unngår katastrofen.

• Du kan planlegge større kjøp: Har du planer om å kjøpe ny bil neste år? Skal familien endelig ta den store USA-turen som dere har snakket om så lenge? Uten et budsjett blir det vanskeligere å legge av nok penger. Budsjett virker disiplinerende på sparingen.

• Du får nattero: Sist, men ikke minst, fungerer budsjett slik at man tenker mindre på kjedelige ting, som økonomi, og heller kan konsentrere seg om barna, fotballen eller favorittserien på tv. Min erfaring er at et godt gjennomført budsjett frigjør hodet til andre ting. Man slipper å bekymre seg, man tar over kontrollen over egen økonomi.

Slik går du i gang:

Et budsjett hjelper deg til å se fremover i tid. Man planlegger hva man skal bruke penger til – og hvor mye vi skal spare. Men for å se fremover på riktig måte, må man faktisk kaste et blikk i bakspeilet først. Man begynner derfor med å se hva man allerede har brukt penger på. Ta utgangspunkt i forbruket de siste tre månedene. Det finner du i nettbanken. Velg vanlige måneder som september–november.

Inntekter

Når du skal lage et budsjett starter du med å sette opp alle nettoinntekter du har hver måned, det vil si etter skatt:

• Arbeidsinntekt, trygd, pensjon

• Barnetrygd

• Barnebidrag

• Utleieinntekter

• Bostøtte

• Etc.

Summer inntektene. De fleste inntekter, som lønn, pensjon, trygd, barnetrygd etc. blir jo utbetalt etter skatt. Det kan være lurt å sjekke at du faktisk har riktig skattetrekk.

Utgifter

Det kan være nyttig å dele utgiftene inn i tre grupper:

• Faste utgifter: Dette er utbetalinger som kommer på noenlunde faste datoer og som det er vanskelig å gjøre noe med på kort eller mellomlang sikt. Det kan for eksempel være terminbeløpet på lån, SFO-avgift, forsikringer, NRK-lisens og barnebidrag.

• Delvis påvirkbare utgifter: Dette er utgifter som alle familier «må» ha, men som det er mulig å påvirke størrelsen på. Typiske eksempler er mat, klær, mobil, helseutgifter, diverse.

• Påvirkbare utgifter: Dette er utgifter som det er fullt mulig å kutte helt ut i perioder, for eksempel feriereiser, hobbyer, kino, teater, møbler.

Hvis du sorterer utgiftene på denne måten, er det lettere å finne ut hva og hvordan du kan kutte ned på ulike poster. Hvis din privatøkonomi behøver en hestekur, bør du begynne med de påvirkbare utgiftene. Hvis ikke det hjelper nok, må du i siste instans se på faste utgifter. De kan også endres, men da behøver du som regel lenger tid. Det tar tid å få solgt en bil, en hytte eller å ta barna ut av SFO.

Ujevne utgifter

Når du ser på regnskapet ditt de siste månedene, vil du se at utgiftene ikke kommer jevnt og fint. Særlig faste utgifter, som NRK-lisens og forsikringspremien, betales ikke jevnlig, men i enkelte måneder, eller bare én gang i året. (I parantes bemerket er det en god idé å prøve å jevne ut alle de faste utgiftene. Både forsikringsselskapene og de fleste andre selskaper lar deg dele opp årsregningen på alle årets måneder.)

Oppdeling av utgiftene i kategorier

I Luksusfellen bruker vi bare seks kategorier på budsjettavla:

Mat

Klær

Transport

Sparing

Gjeld

Diverse

For mange kan det være nyttig å dele utgiftene opp i enda flere kategorier. Jeg har nedenfor brukt inndelingen som Skandiabanken benytter i nettbanken, med enkelte endringer:

Bolig: Boliglån eller husleie, fellesutgifter, møbler og interiør, renovering og vedlikehold, strøm og oppvarming

Medier: Tv, Internett og telefon. PC, dvd-spiller

Klær: Klær og sko, smykker

Mat: Det du kjøper i matbutikken: dagligvarer, husholdningsartikler, samt take away

Bil og transport: Service, drivstoff, parkering, taxi, bilforsikring, årsavgift, bompenger, månedskort kollektivtrafikk, evt. billån

Barn: Aktiviteter, leker og lommepenger

Ferie og reise: Fly, leiebil og transport på ferie, hotell og overnatting

Fritid: Abonnementer, aviser og blader, foreninger, foto, interesser, kjæledyr, kunst og håndverk, ski og vintersport

Gaver og feiringer: fest, bursdager og høytider

Handel og tjenester: Blomster, lys og diverse, bøker og spill, data og elektronikk, frisør og skjønnhetspleie, skjønnhetsprodukter

Helse og velvære: Apotek og medisin, lege og tannlege. Spa, massasje og personlig pleie, briller, trening og sport

Forsikringer: Livs- og helseforsikring

Restauranter og underholdning: Alkohol, bar og uteliv, kino, teater og konserter, kiosk, is og godteri, restauranter og kaféer

Utdanning: Studielån, tilbakebetaling, barnehage, SFO

Sparing: BSU, bufferkonto, barnesparing

Gjeld: Nedbetaling av annen gjeld enn bil-, bolig- og studielån, som forbrukslån, private lån, kredittkort

Jeg vil ikke gå mer detaljert inn på hvordan man teknisk setter opp budsjettet. Årsaken er at de fleste kan gjøre dette automatisk i nettbanken. De fleste banker har nemlig et budsjett- og forbruksverktøy. Bruk det. Det er svært enkelt, nettbanken setter selv opp forslag til hvordan de ulike varekjøpene skal grupperes. Eksempel: Kjøper du mat på Rema, putter nettbanken det automatisk på matposten. Du må av og til korrigere forslagene, og hvis du for eksempel har tatt ut et større beløp kontant for å kjøpe juletre eller betale barnevakten, kan du gå inn og spesifisere hva pengene har gått til. Hvis du ikke kan sette opp eget budsjett i nettbanken, kan du finne gode budsjettverktøy på nettet, hos for eksempel dinepenger.no.

Hva er normalt?

Jeg får ofte følgende type spørsmål:

Vi er en familie med tre barn. Hva er riktig forbruk for oss?

Jeg skulle nok ønske at jeg kunne svare på det på strak arm, men jeg er dessverre nødt til å besvare spørsmålet med en haug med motspørsmål, blant annet disse:

Har dere bil?

Går barna i barnehage eller SFO?

Hvor gamle er barna?

Leier eller eier dere egen bolig?

Har dere leilighet i byen eller hus på bygda?

Du kan imidlertid komme et godt stykke på vei ved å bruke Statens institutt for forbruksforsknings (SIFOs) referansebudsjett. Det viser alminnelige forbruksutgifter for ulike typer hushold. Det kan settes sammen slik at det viser kostnadene ved å opprettholde et rimelig forbruksnivå for hushold av ulik størrelse og med forskjellig alders- og kjønnssammensetning.

Med et rimelig forbruksnivå menes «et forbruk som kan godtas av folk flest. Det oppfyller kravene til vanlige helse- og ernæringsstandarder og gjør det mulig for husholdets personer å delta i de mest vanlige fritidsaktivitetene på en fullverdig måte», som det heter hos SIFO. Omskrevet til vanlig norsk betyr dette et budsjett som de fleste nok vil oppfatte som ganske stramt, men som det absolutt går an å leve etter, iallfall i perioder.

Eksempel

Hilde (42) og Harald (43) har ingen god pensjonsordning på jobben. De ønsker å sette av litt ekstra penger i en privat spareavtale. Men hvor mye kan de spare hver måned? De vet jo hvor mye de må betale på boliglånet, og har sjekket hvor høy strømregningen er. Men hva med resten av forbruket? Hvor langt ned kan de gå? De har to barn: Nina (5), som går i barnehage, og Jonas (12). De har én bil. På sifo.no kan de sette opp eget forbruksbudsjett:

SIFOs Referansebudsjett

Person 1: Kvinne mellom 20 og 50 år

Person 2: Mann mellom 20 og 50 år

Person 3: Kvinne mellom 4 og 5 år

Person 4: Mann mellom 10 og 13 år

Individspesifikke utgifter per måned

Utgifter til mat og drikke:

6072

Utgifter til klær og sko:

2080

Utgifter til personlig pleie:

1288

Utgifter til lek og fritid:

2592

Utgifter til reise (kollektivt):

1860

Utgifter til spedbarnsutstyr:

0

Husholdsspesifikke utgifter per måned

Utgifter til andre dagligvarer:

550

Utgifter til husholdningsartikler:

540

Utgifter til møbler:

550

Unntak

Ikke alt kommer med i SIFOs budsjett. Her er de viktigste unntakene:

• bolig, strøm og andre boutgifter (som for eksempel vedlikehold)

• tobakk og alkohol

• helsetjenester

• kostbare, utstyrskrevende fritidsinteresser

• feriereiser

• feiring av begivenheter, gaver

• «uteliv»

Leier du, må du derfor plusse på husleie, boligforsikring og strøm. Eier du egen bolig, må du ta med terminbeløpet på boliglånet, strøm, forsikringer samt kommunale avgifter eller fellesutgifter, hvis du bor i et sameie eller borettslag.

Bruker vi mer enn andre?

Selv om SIFOs budsjett er svært nøkternt, kan du likevel bruke det for å identifisere dine «luksusfeller» i privatøkonomien. Hvor ofte har du ikke sagt: Vi må spare mer, bruke mindre. Vi skal jo ha ny bil neste år.

Greit nok, men problemet er ofte å vite nøyaktig hvor du kan spare. For det høres lettere ut enn det faktisk er. Hvis du derimot sammenligner ditt forbruk med SIFOs, kan du finne utgiftsposter hvor du er langt over normen og heller frede de postene hvor du er nær normen.

Kontoer

For å styre økonomien din bedre, trenger du ikke bare et godt budsjett, men en god og enkel kontostruktur. Rydd opp i bankkontiene dine. Du behøver egentlig bare tre:

Brukskonto: Til vanlig forbruk, styres med et bankkort

Regningskonto: Til alle regninger, faste som variable (for eksempel lønna).

Sparekonto: Fra regningskonto går faste trekk hit

Eksempel

Slik går du frem: Lønn kommer inn på regningskontoen, for her skal det alltid være dekning. Det viktigste er at det er nok penger til å dekke faste regninger, som terminbeløp på boliglån, barnehageavgift, forsikringer etc. Sjekk forfallsregister i nettbanken for å se hvilke regninger som skal betales neste måned. Få flest mulig regninger på eFaktura aller AvtaleGiro. Ved hjelp av budsjettet har du funnet ut omtrent hvor mye du har i forbruk per måned: mat, klær, transport etc. Fra regningskonto går det fast trekk til brukskonto på estimert forbruk samt til sparekonto (bufferkonto, BSU, ordinær sparing etc.). Det som blir igjen går over til neste måned, slik at du hele tida bygger opp en liten buffer mot den måneden hvor antall regninger overstiger normalen. Oppsummert:

Samlet lønn: 45 000 går inn på regningskonto

Brukskonto: 24 000, overføres fra regningskonto

Regninger: 13 000

Sparekonto: 5000, fast trekk fra regningskonto

Til overs: 3000 på regningskontoen som kan overføres til neste måned

Unngå de økonomiske samlivsfellene

Hvordan mister man kontrollen over egen privatøkonomi? Hvordan kan ett par få store økonomiske problemer, mens naboparet – med like mange barn og samme inntekt – klarer seg fint? Forklaringen er svært ofte kommunikasjon, eller rettere sagt mangelen på det.

Svært ofte tar bare den ene parten rollen som økonomisjef i familien. I programmet Luksusfellen har det like ofte vært kvinnen som mannen som ikler denne rollen. Men alle gode sjefer vet at man skal forklare hvorfor man gjør som man gjør underveis, og lytte til sine kollegaer. Kommunisere. Det har ikke økonomisjefene i Luksusfellen fått med seg. Og etter min erfaring er dette ikke uvanlig i andre familier heller. Man glemmer at det er to som tjener pengene i en familie, og flere som bruker dem, ikke bare økonomisjefen. Derfor må man prate sammen om hvor mye man kan bruke hver måned, sette felles sparemål og diskutere hvor langt man kan tøye lånestrikken.

Kvinner, skjerp dere!

Kvinner og menn blir stadig mer likestilte, men ikke i dagligøkonomien. Mens mannen betaler for boliglån, bil og forsikringer, sørger kvinnen i forholdet for gaver, dagligvarer og barnas utgifter. Lånet, bilen, bilforsikringen og boligen står gjerne i mannens navn, selv om begge betaler for det. Det er uklokt. For det første risikerer kvinnen å sitte igjen med svært lite dersom forholdet tar slutt. Mens mannen har betalt ned på boligen, som han selv eier, har kvinnen sørget for å betale for det som ikke stiger like mye i verdi. I utgangspunktet har ikke mannen plikt til å dele en eiendom han hadde før han giftet seg. Men det er det nok få kvinner som vet.

For det andre er det slett ikke sikkert at kvinnen deler sin manns forståelse av hva som er fornuftige investeringer og gjeldsgrad. Før 2008 var det svært populært å låne opp på boligen for å investere pengene i eiendomsfond og såkalte strukturerte spareprodukter. De eneste som tjente på dette var selgeren som rådet mennene (jepp, der har du det) til å satse sparepenger pluss lånte penger. Jeg fikk i 2008 og 2009 mange telefoner fra fortvilte kvinner som hadde oppdaget hva mannen hadde plassert pengene deres i. Noen forsto ikke sammenhengen før de selv kontrollerte selvangivelsen og fant et merkelig fondsnavn der.

Løsning: Hvis man ikke kjøper ny bolig sammen, men flytter inn til den ene, bør den andre få anledning til å kjøpe seg inn i boligen, eventuelt beholde sin egen og leie den ut. Da får man del i fremtidig verdistigning i boligmarkedet, nedbetaling av boliglån kommer begge til gode – og det blir lettere økonomisk å finne noe eget hvis man skiller seg.

Noen vanlige feller

SAMBOFELLEN

Problem: Det er fortsatt stor juridisk forskjell på å være gift og samboer. Fortsatt har samboere bare en begrenset rett til å arve hverandre. Ektefeller har fritak for dokumentavgift hvis den ene vil kjøpe seg inn i den andres bolig. Når det gjelder samboere gjelder fritaket bare når samboerskapet oppløses. Samboere kan heller ikke fritt fordele fradrag i selvangivelsen, som rentefradraget. Som gift er alt felles (med noen viktige unntak), mens samboere deler langt mindre.

Løsning: Lag samboerkontrakt. Du finner gode maler på nettet. Ta den frem en gang i året og vurder om ting skal endres. Bli enige om hva som er mitt og ditt. Det er lettest å bli enige når dere er tidlig i forholdet, mens det er vanskelig etter et brudd. Husk å tinglyse din eierandel hvis du skal kjøpe deg inn i samboerens bolig, ellers risikerer du at hans kreditorer tar pant også i din andel. Jobber du mindre eller pusser opp huset eller hytta som din samboer eier, bør det bli kompensert gjennom for eksempel økt eierandel i boligen.

ARVEFELLEN

Problem: Samboere uten felles barn har ingen rett til å arve hverandre. I verste fall risikerer man å måtte selge felles bolig fordi avdødes søsken eller foreldre arver halvparten av den. Med felles barn er maksgrensen av hva man kan arve fra samboeren rundt 320 000 kroner (4G). Men heller ikke barnløse ektepar arver hverandre fullt ut. Da har søsken av avdøde krav på halvparten av avdødes formue!

Løsning: Skriv et gjensidig testamente, slik at dere kan arve hverandre og dermed kunne fortsette å bo i boligen selv om en av dere dør. Også for barnløse ektepar er ofte testamente den beste løsningen. Du finner maler for slike testamenter på nettet, blant annet hos dinepenger.no og dinside.no Har dere mange eiendeler og både felles barn og særkullsbarn, kan det være en fordel å rådføre seg hos en advokat.

SKATTEFELLEN

Problem: Hele boliglånet og rentene står oppført på bare en av dere i selvangivelsen - selv om dere eier felles. Normalt gjør dette ingenting. Det er en myte at man bør føre renteutgiftene på den som tjener mest. Fradraget blir 28 prosent uansett. Med et par unntak:

1. Hvis den ene har lavere alminnelig inntekt enn personfradraget på 47 150 kroner, vil det lønne seg å føre over renteutgiftene på den som tjener mest. Hvis ikke får man ikke utnyttet fradraget fullt ut.

2. Ektefeller blir lignet felles. Derfor blir den skattemessige formuen slått sammen. Men samboere må passe seg. Hvis for eksempel kvinnen står oppført med hele boligformuen, mens gjelden står på mannen, kan kvinnen risikere å måtte betale formuesskatt, selv om dere totalt sett har mer gjeld enn formue.

Løsning: Fordel gjeldsrentene og gjelden i selvangivelsen slik den virkelig er. Ektepar kan fritt gjøre dette som de selv ønsker, mens samboere må kunne fremvise en avtale om dette.

RISIKOFELLEN

Problem: Sparing til pensjon, neste bolig eller neste ferie kan skje på mange måter. Man kan sette pengene på en vanlig høyrentekonto, i obligasjoner, aksjefond eller i enkeltaksjer. Generelt er det likevel slik at dess høyere avkastning, dess høyere risiko må man tåle. Og: Menn liker høy risiko bedre enn kvinner, iallfall i sparemarkedet. Det viser flere undersøkelser. Men det er slett ikke sikkert at høy risiko er riktig, iallfall ikke hvis pengene skal brukes innen to–tre år.

Løsning: Problemet er at mannen oftest avgjør hvor felles sparing skal skje. Undersøkelser viser imidlertid at kvinner foretrekker mye lavere risiko på sparing enn menn. Ulik risikopreferanse kan føre til konflikter hvis den høye risikoen gjør at pengene blir mindre verdt, ikke mer. Derfor er det viktig å komme til enighet om hvor pengene skal plasseres. Når begge står bak beslutningen om sparemåte, vil man ikke kunne laste hverandre for dårlig resultat etterpå.

DELTIDSFELLEN

Problem: En av dere jobber deltid noen år mens barna er små for å få tidskabalen til å gå opp. Du mottar kanskje kontantstøtte og sparer litt på reduserte SFO- eller barnehagesatser, men det er på langt nær nok til å kompensere for tapt inntekt. Med felles økonomi må jo den som jobber mest, bidra mer til fellesutgiftene. Så da er det vel greit? Nei. Den som er hjemme risikerer et større pensjonstap, men det merkes ikke før man er pensjonist. For med den nye pensjonsreformen teller alle arbeidsår likt. Før var det bare de 20 beste som telte, og da var det ikke alltid like farlig om man var utenfor arbeidslivet i noen år.

Løsning: Heldigvis får man en viss opptjening i folketrygden for å være hjemme til og med det kalenderåret yngste barn fyller fem år. Men grensen går ved en årslønn på 4, 5G (356 472 kroner). Tjener man mer enn dette, vil redusert stilling eller ulønnet permisjon gi redusert pensjon. Det bør kompenseres ved at den andre, som kanskje tjener enda bedre når hun eller han kan konsentrere seg fullt ut om jobben, setter av penger til den andres pensjonsordning. Glem heller ikke at du risikerer brems i lønnsutviklingen og karriereplanen dersom du har vært hjemme. Det er altså flere gode grunner til at dere skal «skjevdele» egen pensjonssparing til fordel for den som er mest hjemme.

ØKONOMISJEFFELLEN

Problem: Bare en av dere tar ansvaret for familiens økonomi: betaler regninger, overfører penger i nettbanken, bestiller forsikringer, ordner lån og sjekker selvangivelsene. Den andre er passiv og stoler på at alt ordner seg. Privatøkonomi er jo så kjedelig – helt til den dagen hvor man oppdager at gjelden er langt høyere enn man trodde, at gamle kredittkort avløses av nye. Eller at ting for så vidt er på stell, men man har likevel ikke råd til den ferien man planla forrige sommer.

Løsning: Lag en økonomidag. Sett av noen minutter fast, for eksempel en gang i uka eller måneden, til å diskutere og oppdatere hverandre på hva dere skal gjøre med privatøkonomien fremover. Lag budsjett sammen, sjekk av og til om det holder. Det fins som nevnt mange gode budsjettverktøy i norske bankers nettbanker. Bruk dem, så slipper dere store konflikter.