Johan Dragvoll, Bjørn C. Ekeland
og Arild Linneberg

Justismordets retorikk

Stemoren, Tengs, Treholt,
Torgersen, Liland og Moen

Vidarforlaget • 2013

Netop fordi justitsmordet benytter selve retsvæsenet
som medium til at udføre forbrydelsen, skal justitsmordets
elementære forudsætninger findes i retssystemets og
justitsvæsenets egne grundlæggende strukturer. I justitsmordet
samles retsvæsenets skyggesider. Af samme grund udgør
studiet af justitsmordets anatomi et tværsnit af
et retsvæsens arketypiske elementer.

Ole Krarup: Retten, magten og moralen

Oversikt

JUSTISMORDETS RETORIKK

Retten som forbryter

Justismordets natur: rettens unatur?

Årsaker til justismord: de viktigste faktorene

Litteratur og lov og rett

Retten som teater

En glemt tradisjon

Justismordets arkeologi

Uskyldspresumpsjonen

RETTENS FAKTISKE FIKSJONER:
TILFELLET PER LILAND

Forskrift

Rettens absurde teater

Puslespillsimilen

Buksevaskbeviset

I tvil for den anklagede?

Fordømmende fordommer

Forbrytelsens motiv eller amputerte kausalitet

Blodtalestrømmen

Døde menn går igjen

Teppefall

SPRÅKET SOM FORSVANT. RETTSLIG
HERMENEUTIKK OG EKSEMPELET FRITZ MOEN

Mystiske myter: Rettens (selv)rettferdige hermeneutikk?

Inert hermeneutikk: juridisk fortolkningslære

Tal dansk, din sorte hund! Språkets nærværende fravær

Språkets forsvinning og eksempelet Fritz M.

Språkets forsvinning I: fravær av mening gjennom språklig oppløsning

Språkets forsvinning II: mystifisering/tåkelegging av mening

Språkets forsvinning III: talens talende taushet

Språkets forsvinning IV: 0-dokumenter eller språklig for-dømming

Språkets forsvinning V: rettstalens sporløse bortgang, eller: Evig eies kun det «teipte»

Språkets forsvinning: oppsummerende slutninger

Var frifinnelsen av Fritz Moen i Torunn-saken rettferdig?

INGEN TVIL – OM STATSADVOKATENS SPRÅKFØRING I TORGERSEN-SAKEN

Retorikk og rettssikkerhet

Hvitvasking og svartmaling som retorisk grep

Bevisvurdering: tegn og tolkning

Ingen tvil? Meget tvilsomt – tvilsomt

Habilitetens merkverdige retorikk i det juridiske systemet

Statsadvokaten og sakens siste vending

Brettspillets tilfeldigheter: I fengsel! Eller rykk fram – tilbake til start

DOMSTALENS RETORIKK: FETTEREN FRA KARMØY

Karmsund herredsrett, 27.11.1997

ETHOS

LOGOS

FICTIO

NARRATIO

CONCLUSIO

TREHOLT-SAKENS TOMME TEGN

Treholt-sakens såkalte punktum: Statsadvokat Stein Vales gode dårlige bok

Kjente ikke statsadvokaten dommen?

Teppefall førte til at teppet gikk opp for sakens siste akt

Var bevis fabrikkert?

Hvor var Treholt 17. mai?

Uvanlig gjenåpning av en straffesak

Men hva sier Gjenopptakelseskommisjonen?

Var Lilleløkken troverdig, eller ikke, eller alt ettersom?

Kan to spanere huske dobbelt feil samtidig?

Lakken på parketten som tørka med lynets hastighet

POTs ekspertise i bildemanipulering

Hvorfor ville ikke Vale ha nye fotogrammetriske målinger?

Hvem trua Lilleløkken?

Politimannen som tok tre bilder – med 29 negativer

Ulovlig overvåkning i Norge

Etterforskningslederen som mente Vietnamdemonstrasjonene var iscenesatt av KGB. Og han som trakk ut ledningen

Hva hadde skjedd?

Treholt-sakens tre bevistemaer

1) Bildebeviset

2) Pengebeviset

3) Treholts militære spionasje

Treholt-sakens tomme tegn; leseteori og Leerstellen

Rettsprosessen som simulacrum

Epilog: Påtalemyndighetens sabotering av forskning om Treholt-saken

DEN ONDE STEMOR?

Primærlitteratur

Spørsmålene

For det første: Hva har skjedd?

For det andre: Hvor er åstedet?

For det tredje: Hvorfor ble barnet drept og av hvem?

For det fjerde: Når skjedde drapet?

For det femte: Hvordan døde jenta?

For det sjette og nest siste: Med hvilke midler ble kvelningen begått?

Dom over dommernes dom

Forord

I Norge har det vært sparsomt med forskning på justismord, og litteratur om emnet er det lite av. Denne boka er vårt bidrag til å endre litt på dette.

Justismordets retorikk springer ut av forskningsprosjektet «Justismordets dramaturgi. Om konstruksjonen av falske eller fiktive fortellinger i retten», finansiert av Norges forskningsråd. Prosjektet har pågått fra 2009 til 2013, og det har hatt tre heltidsansatte forskere: professor Arild Linneberg, postdoktor Johan Dragvoll og postdoktor Bjørn C. Ekeland. Prosjektet har ellers vært og er et tverrfaglig samarbeid mellom humanister og jurister fra flere land, og de sentrale medlemmene i gruppa har deltatt jevnlig på konferanser og workshops i Bergen, Berlin, Athen og Praha, for å nevne noe. Ved Universitetet i Bergen er det også ei egen forskergruppe som arbeider med emnet. Vår takk til den!

Det hele begynte for vår del med et seminar om «litteratur og rett fra Bibelen til Kafka» på litteraturvitenskapelig seksjon ved Universitetet i Bergen i 1997. Det fortsatte med et nordisk nettverk, finansiert av Nordforsk gjennom fem og et halvt år, «Nordisk nettverk for lov og litteratur». Dette ble etter hvert utvidet til et internasjonalt nettverk med forskere fra åtte land, inkludert USA.

Vi vil her benytte anledningen til å takke folk som vi har hatt stor glede og nytte av å samarbeide med i forbindelse med justismordprosjektet. Ingen nevnt, ingen glemt, heter det. Vi vil likevel særskilt takke: Karen-Margrethe Simonsen, professor i litteratur ved Universitetet i Århus, Panu Minkkinen, professor ved Juridisk fakultet, Universitetet i Helsinki, Ståle Eskeland, professor ved Juridisk fakultet, Universitetet i Oslo, Håkan Gustafsson, professor ved Juridisk fakultet, Universitetet i Göteborg og Svein Atle Skålevåg, førsteamanuensis i historie ved Universitetet i Bergen. Disse fem har vært direkte knyttet til justismordprosjektet.

Videre takk til noen av dem vi har samarbeidet med og som har vært av uvurderlig betydning for arbeidet: Hanne Roer, professor i retorikk ved Københavns universitet, Ditlev Tamm, professor i juss og direktør for Studies in Legal Culture, Københavns universitet, Helle Porsdam, professor i historie ved Saxo-instituttet, København, Leif Dahlberg, professor i medieteknologi ved Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm, Jeanne Gaakeer, professor i juss i Rotterdam og dommer ved Haag-domstolen, Greta Olson, professor i kulturstudier ved Universitetet i Giessen, Bjarne Markussen, førsteamanuensis i litteratur ved Universitet i Agder, Ánde Somby, professor i juss ved Universitetet i Tromsø, Finn Iunker, stipendiat i litteratur ved Universitetet i Oslo, Peter Goodrich, professor og direktør for Law and Humanities ved Cardozo School of Law, New York, Randi Sæbøe, rådgiver, Juridisk fakultet, Universitetet i Bergen.

Stor takk til Norges forskningsråd, som har finansiert justismordprosjektet, og til Institutt for lingvistiske, litterære og estetiske studier ved Universitetet i Bergen, der vi har hatt vår arbeidsplass. I skrivende stund har instituttet, Humanistisk fakultet og Universitetet i Bergen sentralt gitt midler til å la oss etablere et forskningssenter for humanistic legal studies, humanistiske rettsstudier, ved Universitetet i Bergen.

En helt spesiell takk til våre venner, rettsfilosofen David Vogt og professor i litteratur Erling Aadland ved Universitetet i Bergen, for skarp kritikk og støtte gjennom hele prosjektet.

Vi håper Justismordets retorikk ellers vil tale for seg. Vi begynner med en generell innledning om justismord, og fortsetter med noen case-studies som forhåpentligvis peker ut over seg selv og til justismordets prinsipielle problematikk. Ingen av de nevnte har selvsagt noe ansvar for feil og mangler ved boka.

Om noen skulle lure på hvorfor vi som tre litteraturvitere i femten år har arbeidet i skjæringsfeltet mellom juss og humaniora, håper vi boka gir svaret på det.

Bergen, 28. februar 2013

Johan Dragvoll, Bjørn C. Ekeland,

Arild Linneberg