FRIDTJOF NANSEN (1861-1930), norsk polfarer, oppdager, diplomat og vitenskapsmann. Han fikk i 1922 Nobels fredspris for sin store internasjonale innsats i Folkeforbundet på vegne av flyktninger etter første verdenskrig.

Dette er en bok utgitt i serien NORGES NASJONALARV. En serie bøker som presenterer våre viktigste og mest kjente nasjonale ikoner. De enkeltstående bøkene tar for seg betydelige skikkelser innenfor kunst og litteratur , vitenskap, idrett og samfunnsliv, men også landets mange naturperler, samt sentrale historiske epoker og kulturuttrykk. Hver for seg gir bøkene en oppdatert innføring for lesere som vil gjøre seg bedre kjent med et gitt tema.

Se www.norges-nasjonalarv.no for flere titler og informasjon om serien.

Bøkene utgis på norsk og engelsk.

HANS OLAV THYVOLD

FRIDTJOF NANSEN

FONT FORLAG

Innhold

En spesiell gutt

En smak av isen

Over fjellet

Over Grønland

En nasjonal helt

Over Polhavet

En nasjon blir til

Krig, flyktninger og sult

Arven

Appendiks

Forskjellen på det mulige og det umulige, er at det umulige tar litt lenger tid.

FRIDTJOF NANSEN

Som romanfigur ville Fridtjof Nansen sannsynligvis blitt refusert på ethvert anstendig forlag. Og selv de mest spekulative Hollywood-produsentene ville trolig spurt seg om ikke denne skikkelsen ble litt vel drøy:

Ung, banebrytende og kunstnerisk begavet vitenskapsmann, som dessuten er en suveren atlet og utfører svimlende vågestykker – herunder slagsmål med isbjørn – der intet menneske før har trådt, blir nasjonalhelt der ingen nasjon finnes idet han leder sitt folk til selvbevissthet og selvstendighet, før han som moden mann mobiliserer sine siste krefter for å redde noen millioner menneskeliv i fjerne strøk.

Nobelprisen.

The End.

Fridtjof Nansens bisettelse gjorde nasjonaldagen til en sørgehøytidlighet. 17. mai 1930 føres Nansens båre til det siste hvilested på Lysaker etter seremonien i Universitetets Aula.

Han er så vidt rundet tre år, men Fridtjof Nansen har allerede funnet sin form som fotoobjekt. På portretter forsøkte han gjennom hele livet bevisst å fremstå mest mulig uttrykksløs.

Men slik var faktisk Fridtjof Nansens liv i et nøtteskall, og han er fremdeles det enkeltmennesket som mer enn noen annen har formet nordmenns identitet – fra familier på søndagsskitur til diplomater på meglingsoppdrag i konflikter langt borte. Det er svært vanskelig å se for seg nasjonen Norge uten Fridtjof Nansen, den eneste nordmannen som har vært avbildet på pengesedler to ganger.

Hans personlige autoritet overgikk alle hans landsmenns, enten de het Henrik Ibsen eller kong Oscar II. Mange hadde helst sett ham som president, eller til og med som kong Fridtjof I. I stedet ble republikaneren Nansen den viktigste nøkkelspilleren i omdannelsen av en importert fyrstefamilie til et populært kongehus med røttene dypt plantet i den norske folkesjelen.

Historien om Fridtjof Nansen handler, slik historier om historiske personer gjerne gjør, om å være på rett sted til rett tid. Men det sier noe om spennvidden i dette livet at rett sted var den ensomme polarisen så vel som Armenias dødsmarker, og at rett tid strakk seg over et halvt århundre.