Senjaboka

Ronny Trælvik

Senjaboka

Skrevet og tilrettelagt av Ronny Trælvik

Utgiver: Bok i Nord, Finnsnes

Engelsk oversettelse: John Cumming

Tysk oversettelse: Reiner Schaufler

Forsidebilde: Utlånt av Svein Torgersen

Grafikk/kart: © Folkebladet grafikk, 2008

© Ronny Trælvik, Bok i Nord, 2013

Det må ikke kopieres eller på annen måte reproduseres og vidererepresenteres fra denne bok uten skriftlig tillatelse fra forfatteren.

Tilrettelagt for ebok av eBokNorden as

ISBN 978-82-8328-029-6 (ePub)

ISBN 978-82-997415-3-8 (trykk)

Innhold

Kart

Forord

Silsand

Informasjon om bestilling

Senja

Senja er Norges nest største øy. Den ligger i ytre og midtre del av Troms fylke og har et areal på 1586 kvadratkilometer. Vi finner ikke mindre enn fire kommuner på denne øya. Det er Berg, Torsken, Tranøy og deler av Lenvik. I 2008 bor det nesten 8.000 mennesker på Senja. Den mangfoldige naturen har gitt Senja betegnelsen “Et Norge i miniatyr.” Klengenavnet er Eventyrøya.

Forord

Senja er ei mangfoldig øy. Naturen, bygdene, folket - alt sammen. Et Norge i miniatyr, blir det sagt.

Etter å ha skrevet om fiskeriene i boka Senjafisket og menneskene i boka Senjafolk, vil jeg her fortelle litt om bygdene på Senja. Det er mange av dem. Derfor må det bli korte tekster fra hvert sted. Men et lite innblikk skal du få - om livet før i tida, om utviklinga fram til nyere tid og en beskrivelse av hvordan bygdene på Senja ser ut i dag. Noen steder har blomstra opp, andre igjen har stagnert eller sågar gått tilbake. Da tenker jeg ikke bare på innbyggertall, men også kulturelle tilbud og viktige funksjoner som butikk, post og skole. For det er færre skoler og færre butikker enn det var før i tida. Sentraliseringa har gjort sitt inntog også på Senja.

Før handla det mye om jordbruk og fiske, ofte i kombinasjonsdrift. Jordbruket har dessverre gått sterkt tilbake, mens fiskeriene står sterkt på mange steder rundt om på Senja. Fiskebrukene er blitt større, ei utvikling som dessverre har gått på bekostning av mindre mottak. Men bygdene, alle som én, har uansett en egenart og livskraft som stedets ildsjeler trekker fram og slåss for. Slik har det vært, og slik er det fremdeles.

Måtte de “stå han av” i mange generasjoner framover.

I dag er turistnæringa på sterk frammarsj over hele Senja. Derfor har jeg valgt å publisere denne boka på tre språk, slik at folk fra andre land også kan bli kjent med litt av Senjas historie.

For svært mange rundt om i verden er nok Senja fortsatt ei uoppdaga perle.

For oss andre er den selve Eventyrøya i nord.

Ronny Trælvik september 2008

Silsand

Silsand. Dette stedet har de seinere årene opplevd den største tilflytninga på hele Senja. Silsand og Laukhella har i dag tilsammen 1.600 innbyggere. I tillegg er det flere mindre bygder som kan sies å befinne seg innafor det store silsandområdet. Tar vi strekninga mellom Solberg i sør og Lakselvnes i nord, snakker vi om et innbyggertall på 2.600 mennesker.

Ingen steder på Senja har opplevd en større tilvekst de siste årene enn Silsand. Tettstedet er delt inn i Nord, Mellom og Sør, etter byggefeltene som stadig har vokst seg større. Man kan si at Silsand i dag fungerer som en liten drabantby for kommune-senteret Finnsnes på fastlandssida av sundet.

Tidligere gikk det ferge over til Finnsnes fra Silsand. Men allerede i perioden mellom 1932 og 1937 fraktet Torvald Larsen (fra Finnsnes) folk over sundet i sjarken sin. Etter 1937 overtok brødrene Bård og Karl Karlsen på Silsand dette arbeidet. Da brukte de blant annet en båt som het “Rana”. Trafikken gikk fra deres egen kai på Silsand og over til Lundkaia på Finnsnes.

Brødrene Karlsen holdt på helt til Finnsnes Fergeselskap ble stifta, og Bård Karlsen ble så en av de første skipperne på denne ferga. Den var for øvrig kjøpt i Narvik og het opprinnelig “Frydenlund”, men ble så døpt om til “Silsand.”

Gisundbrua har naturlig nok fått navnet sitt etter Gisundet som følger store deler av Senjas østside — eller innersida som folk flest kaller det. Brua er 1147 meter lang og ble åpna 23. juni 1972. Da ble det samtidig slutt på fergetrafikken over sundet. Brua ble finansiert ved at trafikkantene i en del år betalte avgift ved en liten stasjon ved bruenden på Silsand-sida. Men denne er forlengst borte.

Bilentusiast. Audun Olsen er bilfrelst silsandværing med eget bilfirma.

Det gamle fergeleiet kan man fremdeles ta i øyesyn på Silsand, ikke langt unna brufoten.

Sentralskolen på Silsand stammer fra 1957. Når bygdeskolene etter hvert ble nedlagt på mindre steder, økte tilflyttinga til Silsand.

Silsand har i dag sterke hjørnesteinsbedrifter i Tromspotet og Art-Nor. Tettstedet har også blant annet daligvarebutikk, veikro, blomsterhandler, bakeri, bilforhandler, dyrlege og kiosk.

Sommerens store arrangement på Silsand, nærmere bestemt i Islandsbotn, er Midnattsol Cup, en fotballturnering som går av stabelen rundt sankthans.

Men hvorfor heter stedet Silsand og ikke noe helt annet? Da må vi gå tilbake til 1895. På denne tida rydda Andreas Anton jord for å anlegge bruket sitt. Denne gården ble da liggende bare et par steinkast sør for krysset som leder ned til dagens butikk. I fjæra like nedenfor gården var det mye hvit sand, slik det er fremdeles. Tidligere trakk silen (en liten fiskeart) innover mot denne sanda. Derfor kalte han gården sin for Silsand. Og slik har Senjas mest befolkede sted fått navnet sitt.

Silsand sett fra brua. En spasertur over Gisundbrua gir en imponerende utsikt.

Fiskeplass. Lakselva byr på gode fiskemuligheter.

Storvannet. Like ovenfor Silsandhallen er naturen lun og gjestmild.

Mylder. Det er hektisk aktivitet i Islandsbotn når Midnattsol Cup går av stabelen rundt sankthans.

Revnes. En fredelig idyll på nordlige del av Silsand.

Veiarbeid. Her lages det gang- og sykkelvei på Silsand.

Boka kan skaffes i bokhandelen, din nærbutikk på Senja eller bestilles hos:

Bok i Nord

Tiurveien 12

9300 Finnsnes

www.bokinord.no

E-post: ronny@bokinord.no

Tlf. 915 85 007

Pris 298,- Gratis porto!

Tidligere bøker kan også bestilles.

© Ronny Trælvik, Bok i Nord 2013