Kolofon

© Trond Haugen/Jon Morten Melhus 2006/Melhus Communication as 2011
ISBN 978-82-93130-03-1

Omslagsdesign: Sindre Risheim og Jon Morten Melhus
Design, sats og ePub: Sindre Risheim design as
Faglig konsulent: Odd Harald Hauge
Foto: Raymond Mosken

Første gang utgitt i 2006.

Alle henvendelser om boken kan rettes til
Humor & Lønnsomhet, Holmenveien 41 C, 0374 Oslo, Norway
www.begeistring.no email: post@begeistring.no

Det må ikke kopieres fra denne boken i strid med åndsverkloven eller avtaler om kopiering inngått med KOPINOR, interesseorgan for rettighetshavere til åndsverk. Kopiering i strid med lov eller avtale kan medføre erstatningsansvar og inndragning, og kan straffes med bøter eller fengsel.

Takk til:

Kristin Clemet
Grete Lie
Anne Kirsti Melhus
Janne Rygg
Per Oskar Andersen
Henning Bang
Sven Barlinn
Knut Krogstad
Morten Eriksen Deinoff
Harald Sørgaard Djupvik
Paal Fure
Odd Harald Hauge
Jan Henrik Lund
Ketil Melhus
Raymond Mosken
Terje Osmundsen
Carl Størmer

Og alle intervjuobjektene i boken og våre kunder som har gitt oss forslagene tilhvordan få det mer begeistrende på jobben.

Innhold

Innhold

Norges første bok om begeistring
Om forfatterne
Kapittel 1: De fleste ledere driver ikke mye med ledelse
Kapittel 2: Om anerkjennelse
Kapittel 3: Skatt er sivilisasjon
Kapittel 4: Hårreisende lønnsomt
Kapittel 5: Femten års forsprang
Kapittel 6: Om inspirerende mål
Kapittel 7: Jeg jubler over hver kontrakt
Kapittel 8: Ledelsen må ha mot til å tenke store tanker
Kapittel 9: En leder må kunne plukke søppel
Kapittel 10: Om humor og glede
Kapittel 11: Det handler om gladskap og gode opplevelser
Kapittel 12: Humor halverte sykefraværet
Kapittel 13: Begeistring øker produktivitet og kundelojalitet
Kapittel 14: Fristaten Lucky Nærosets tenkning kan forandre verden
Kapittel 15: Om mestring
Kapittel 16: Fire felts motorvei med melk
Kapittel 17: Det er begeistring som skaper drivet
Kapittel 18: Ingen blir bedre av kjeft
Kapittel 19: Oss: vi-følelsen
Kapittel 20: Bestemors lov: Du skal gripe noen i å gjøre noe bra!
Kapittel 21: Dansken som rev norske skolevegger
Kapittel 22: Medarbeiderne bestemmer lånerenten
Begeistring!
Kildehenvisninger

Om begeistring

Norges første bok om begeistring

I vår forrige bok, Latterlig Lønnsomt, fokuserte vi på betydningen av humor på jobben. Denne gangen ser vi på hva som skaper begeistring i arbeidslivet, og temaene vi behandler her er derfor bredere. Selv om humor og glimt i øyet uansett er viktig, er det også andre forhold som skaper begeistring i en organisasjon.

Etter mye research og intervjuer så vi at graden av begeistring er uavhengig av bransje – privat eller offentlig sektor, idrett, idealistiske organisasjoner – den skapes av de samme lederegenskapene og motivasjonsfaktorene. Samtidig oppdaget vi at dette er et tema det ikke er skrevet noen norsk bok om før.

Men hvorfor er det så viktig med begeistring på jobben? Alt tyder på at begeistring gir sterkere prestasjoner, bedre arbeidsmiljø, mer fornøyde medarbeidere – og økt lønnsomhet. Den riksdekkende undersøkelsen BegeistringsBarometeret som vi har gjennomført i samarbeid med TNS Gallup, indikerer klart at økt begeistring hos ledere og/eller medarbeidere i alle typer norske virksomheter fører til økt produktivitet og økt kundelojalitet.

Selv om denne boken først og fremst handler om engasjerte medarbeidere og inspirerende ledere, betyr ikke det at vi undervurderer betydningen av økonomistyring, kvalitet i produksjon/service, gode rutiner, tydelige ansvarsområder, markedsføring, informasjon, rapportering og kontroll. Uten at disse forholdene er på plass, er det vanskelig, og kanskje umulig, å skape begeistring. Men i denne boken tar vi det for gitt at virksomheten har orden i disse sysakene, og med dette bakteppet ser vi på hvordan det kan skapes begeistring i virksomheten.

Det finnes også andre lederstiler enn den motiverende og begeistrende. «Management by fear and terror» vil sikkert kunne gi raske resultater i en virksomhet med en faglig dyktig sjef. Medarbeiderne vil – i alle fall en viss tid – også kunne uttrykke stolthet over å jobbe i «Norges beste rederi» eller «Norges største detaljistkjede», selv om de opplever at det sosiale arbeidsmiljøet ikke er bra. I denne boken er vi imidlertid ikke så opptatt av ledere og organisasjoner som skaper resultatene på denne måten, men har valgt å fokusere på virksomheter hvor engasjerte medarbeidere og inspirerende ledere skaper gode resultater gjennom inderlig begeistring.

Denne boken handler om å styre med den menneskelige naturen og ikke imot.

Kommentar til ebok-utgaven: Begeistring! ble utgitt første gang i 2006. Siden den tid har det selvsagt skjedd endringer i en del av virksomhetene vi har omtalt i boken. Men vi synes eksemplene er så gode og erfaringer og holdninger til lederene og medarbeidere er så interessante at vi tror leseren fortsatt vil få fine og nyttige aha-opplevelser av den.

Begeistring, substantivform av begeistre, et låneord fra det tyske verbet begeistern med stamme i substantivet Geist, til norsk «ånd» eller «åndsevne». Geist har sitt utgangspunkt i indogermansk gheis (å være oppbrakt, opphisset) eller gaista (ånd) og gjenfinnes blant annet i det engelske «ghost». Begeistre forstås som «beånde» eller «fylle med ånd» og begeistring som et uttrykk for «indre bevegelse», «entusiasme» og «inspirasjon».

Om forfatterene

Om forfatterne

Trond og Jon Morten er siviløkonomer med lang fartstid fra ulike virksomheter i norsk næringsliv. Trond har arbeidet mye innenfor norsk og internasjonal markedsføring og bedriftsledelse, blant annet i Øyvind Lorentzen Trading, Jordan, Pemco Oil og salgsorganisasjonen Happy Design. Jon Morten har erfaring fra reklamebransjen og headhunting og har ledet Den Norske Opera, Radio 1, Mot i Brøstet og Stig & Stein Idélaboratorium. Begge har bred styreerfaring og har gjennom selskapet Humor & Lønnsomhet arbeidet som bedriftsrådgivere innenfor ledelse og organisasjonsutvikling, med målsetting om å skape bedre resultater gjennom involvering og begeistringsledelse.

Trond Haugen og Jon Morten Melhus.

Om Latterlig lønnsomt

Forfatternes første bok, Latterlig lønnsomt! Om humor og begeistring på jobben (2003), ble en stor suksess og er med sine hittil 14 000 solgte eksemplarer en av Norges mest solgte fagbøker i 2004/2005. Denne boken, som har hovedfokuset på bevisst bruk av humor på jobben, inneholder intervjuer med åtte norske virksomheter som er spesielt bevisste på å bruke humor på jobben, 200 ideer til hvordan kommunisere bedre og få det morsommere på jobben, og seks påstander om hvorfor mer humor på jobben også er bedriftsøkonomisk lønnsomt:

1. Humor øker evnen til å takle kriser, problemer og usikkerhet

2. Humor reduserer sykefraværet

3. Humor øker organisasjonens prestasjonsnivå og læringsevne

4. Humor i organisasjonen reduserer turnover

5. Humor i organisasjonen øker innovasjon og kreativitet

6. Humor i organisasjonen styrker den eksterne profilen

Latterlig lønnsomt kan bestilles som ebok på www.begeistring.no.

Lure ledere

Lure Ledere er lure fordi de er flinke til å SE, BLI SETT av og INVOLVERE sine medarbeidere. I denne tredje boken (2008) fra Haugen og Melhus kan du lese teorien bak og hvordan tolv begeistringsledere fra private, offentlige og ideelle virksomheter i praksis skaper vinnere blant både medarbeidere, eiere og kunder.

Dessuten offentliggjøres det nyeste Begeistrings-Barometeret, også denne gangen gjennomført i samarbeid med TNS Gallup, med spennende dokumentasjon: Begeistrende ledere øker i tillegg til medarbeidernes engasjement i jobben, også kundelojalitet og produktivitet – og dermed lønnsomheten. Og deres medarbeidere har lavere sykefravær og er mindre stresset, de presterer bedre, skaper bedre resultater og er mer fornøyd med tilværelsen.

Riktig rektor?

Riktig rektor? (2010) av Pernille Dysthe og Jon Morten Melhus er årets mest inspirerende skolebok.

11 suksessrike rektorer og skoler forteller hvordan de skaper fornøyde lærere, elever, foreldre - og gode resultater.

Sjansen er stor for at barnet ditt går på en dårlig skole og ikke får den undervisningen norsk lov gir rett til. Nasjonale og internasjonale undersøkelser viser at den norske skole er blant Europas dårligste, til tross for store ressurser. Resultatet er manglende lærelyst, kunnskap og resultater.

I denne boken kan du lese hvordan du avslører en dårlig skole, hvem som har ansvaret og hva du som forelder kan gjøre. Men boken viser også at det finnes skoler som lykkes, som har fornøyde elever, foreldre og lærere. De gode skolene har ikke problemer med for lite penger, for dårlige lærere, manglende disiplin eller frafall. Fellestrekket er at de har en dyktig leder: En rektor som har tatt de nødvendige grep og skapt en inspirerende arbeidsplass, motiverende undervisning og gode resultater for hver enkelt elev.

11 rektorer på barne-, ungdoms- og videregående skoler deler sine suksessfaktorer med deg. Deres historier viser at det langt fra er håpløst. Det er ledelse det handler om.

Dette er boken alle rektorer, lærere og foreldre med barn i skolen bør lese.

Bestill bøker og ebøker på www.begeistring.no.

Kapittel 1

De fleste ledere driver ikke mye med ledelse

Sten Magnus, Umoe Catering.

Umoe Catering AS er Norges ledende serveringskjede med en årlig omsetning på 1,4 milliarder kroner, og 3200 ansatte fordelt på 146 restauranter og kafeer innenfor merkevarekjeder som Peppes Pizza, Burger King og TGI Friday’s. Selskapets visjon er: – Vi skal skape arbeidsglede og glitrende resultater, og kjerneverdiene er Tydelig, Lyttende, Modige, Ærlige og Redelige.

Sten Magnus (61) har tilbragt hele sitt yrkesliv innen hotell, restaurant og servering. Toppleder har han vært i over tretti år, for Veikroer, Burger King og Peppes Pizza, som ble børsnotert i 1992 og kjøpt av Narvesen i 1994. Siden har han vært sjef for Narvesen Servering, som nylig har skiftet eier og navn til Umoe Catering. Han har hatt et dryss av tillitsverv i bransjen, og er en person det lyttes til i motivering og ledelse. Hans leveregel er tydelig ledelse.

Umoe Catering fokuserer i sin kommunikasjon med medarbeidere på direkte feedback, vise respekt for hverandres tid og meninger, hjelpe hverandre til å bli gode, og at de skal være positive og ha det moro. Sten Magnus praktiserer disse levereglene og kaller det tydelig ledelse: Hvis ikke topplederen skal gå foran og vise verdier og leveregler, hvem skal da gjøre det?

Magnus er opptatt av tilbakemeldinger, og at de skal være direkte.

Feedback er viktig for meg, for å bli bedre og for å lære. Men også den som gir feedback har behov for feedback, både for å føle seg verdifull ved å bli spurt, og fordi feedback er en måte å lære på. I medarbeidersamtaler spør jeg gjerne: – Er det noe du har stusset over som jeg har gjort det siste året? Det kan jo være at ting jeg synes er helt selvsagt oppfattes annerledes av den det berører. Da må vi klare opp i det. Jeg avslutter gjerne med spørsmålet: – Hva likte du med denne samtalen? Slik får jeg sjekket opp at vi fikk noe fruktbart ut av den.

«Jeg putter en bit banan i nesen, slik at den stikker litt ut.»

For å illustrere at vi bør sette pris på oppriktig feedback, kan jeg putte en bit av en banan i nesen, slik at den stikker litt ut. Det ser ikke vakkert ut. Så minner jeg om at vi bør gi beskjed også hvis noen skulle ha andre ting hengende ut av nesen. Ingen har plassert det der med vilje.

Gjennom kommunikasjon og handlinger påvirker vi hverandre hele tiden. Vi må hente det mest positive ut av kommunikasjonen. Derfor er det også viktig at vi som jobber nært med hverandre, kjenner hverandre – ikke bare som fagkollegaer, men hva livene våre består av.

Før vi forlater hverandre etter et viktig møte, sjekker vi ut at alle har samme oppfatning av hva vi er blitt enige om. Dermed unngår vi misforståelser og er trygge på at vi går i samme retning.

Å være glad i mennesker og ha sansen for detaljer, er sentrale lederegenskaper. Mange som rykker opp, tror at de får respekt ved å forandre personligheten sin, at de skal slutte å gjøre en del ting fordi de er blitt sjef. Da risikerer de også å legge bort noe av det folk likte best ved dem før.

«Hvis jeg ikke kan by på meg selv, har jeg ikke så mye annet å fare med heller.»

Lederen må formidle troen

Lederen må ha et langsiktig og konstruktivt fokus og gi medarbeiderne troen på at dette kommer vi til å få til. Ledelse handler derfor mye om kommunikasjon. Som leder har jeg et ansvar for å gi inspirasjon og for å støtte mine ledere og medarbeidere. Da blir det viktig med aktive medarbeidere som forteller meg om problemene. Hvis jeg ikke vet om problemet, kan jeg jo ikke gjøre noe med det.

Å være leder er ofte en ensom jobb. Når du tar skrittet opp til neste nivå, mister du jo dine likestilte kolleger. Hvis jeg skal være en god coach og kunne gi mine mellomledere nyttig feedback, må jeg oppleve dem i deres kommunikasjon med sine medarbeidere. Derfor er jeg med og deltar på deres samlinger og møter, og det gjør meg også i stand til å hoppe inn for å skape ekstra engasjement dersom lederen en periode er nede.

«Humor er en del av vår stammekultur.»

Lederen må være tydelig. Delegering er umulig hvis du ikke er tydelig, og da må du gjøre alt selv. Det kan man dø av. Men selv om du delegerer, kan ikke ledelse settes bort. Du kan ikke trene fotballaget hvis du ikke er der. Du kan kjøpe deg hjelp og ekspertise, men lederen må være der, og lederen må lede. Dessverre er min observasjon at de fleste ledere ikke driver mye med ledelse.

Vi har hatt stor glede av å jobbe kommunikasjonstrening med psykologsøstrene Ihlen, som først tauer oss gjennom to intensive dager og så gir oss en full overhaling seks måneder etter.

Lederen må vise at det er lov å ha det gøy

Jeg byr på meg selv hele tiden. Hvis jeg ikke kan by på meg selv, har jeg ikke så mye annet å fare med heller. Hudkontakt er viktig, så jeg håndhilser på mine medarbeidere hele tiden. Humor er viktig – med en humoristisk omgangsform går kommunikasjonen lettere. Humor er også et utmerket virkemiddel for å understreke gode poenger og er blitt en del av vår stammekultur. På et ledermøte skulle jeg fokusere på at vi må ha det moro og være modige. På forhånd hadde jeg malt alle selskapslogoene våre på kroppen med kroppsmaling. Under presentasjonen lot jeg det ene plagget etter det andre falle, for å åpenbare logoene til selskapene jeg snakket om. Til slutt sto jeg der i bare boxershortsen og hadde fortsatt mye å si. Da ropte en av de kvinnelige deltagerne: – Nei, Sten! Ikke underbuksa!

«Jeg malte alle selskapslogoene våre på kroppen.»

Historiene om Sten Magnus yngler. Til Tusenfryd var han invitert for å snakke om svinn. På forhånd hadde han fått to søplesekker fra kjøkkenet fra dagen før. Under presentasjonen tømte han alt innholdet utover gulvet og sorterte alt som ikke skulle vært kastet. For å understreke at de kastet unødig mye god mat, spiste han en kjøttkake rett fra gulvet. Det gjorde et visst inntrykk på tilhørerne.

På en ledersamling for å utvikle en langsiktig strategi i Narvesen, hadde Sten uten ledernes kjennskap invitert to medarbeidere fra hver avdeling som hadde laget en rappe-låt om hva målet med samlingen var. Litt ut i møtet dukket de plutselig opp og fremførte rapp’en sin, som skapte både jubel og begeistring hos de overraskede lederne.

Gi hverandre selvtillit

Anerkjennelse er viktig på mange områder. En nødvendig form for anerkjennelse er å vise respekt for hverandres tid og meninger. Vi må også gi hverandre selvtillit for jobben vi gjør. Men det holder ikke bare å gi anerkjennelse som går på selvtilliten og jobben, vi må også gi anerkjennelse som styrker selvfølelsen, at vi setter pris på deg som person. Det er mest av folk flest, og det er dem jeg skal forholde meg til. Vi har en ung medarbeider som sitter like her borte. Jeg er så glad for den hjelpen han gir oss og måten han som person gjør det på, og det har jeg sagt til ham: – Jeg er så glad for at du jobber her. Slike utsagn går på selvfølelsen, at de virkelig er verdifulle som mennesker og at lederen mener det oppriktig.

Vi deler på godene. Jeg holder en del foredrag jeg får betalt for. De pengene går rett i velferdskassa og er våre penger til moro. Når julegavene strømmer på, er vi meget bestemte på at de skal deles. Mottageren får beholde julekortet med hilsenen, men gaven blir rått og brutalt plassert i en felles haug. Så har vi en julesamling, hvor jeg leser diktet «Tre vise menn» av Jens Bjørneboe, og deretter er det presangutdeling etter loddtrekning.

Involvering og trening

Hans erfaringer fra serveringsbransjen kan mange kjenne seg igjen i.

Mange har dessverre opplevd å være sammen med venner på restaurant for å ha en hyggelig aften, og så opplever man at en servitør får lov til å ødelegge stemningen. Vi arbeider med å skape en varmere og mer opplevelsesrik dag for folk. Da må vi involvere oss og trene, på å se folk i øynene, på personlig kommunikasjon og å lytte – alt dette er avgjørende for å gi kunden en god opplevelse. Selv lærte jeg mye om å lytte da jeg deltok på de såkalte Solstrandkursene i regi av Administrativt Forskningsfond. Å lytte viser jo at man er interessert i hva de andre mener. For en servitør er det avgjørende, men det er like avgjørende for en leder å lytte. Etter at jeg ble flinkere til å lytte, synes jeg virksomheten vår går mye bedre.

«Selv om du delegerer, kan ikke ledelse settes bort.»

Vi må verdsette våre ulikheter. Mangfoldet gir oss ekstra styrke og kreativitet. Siden en av våre kjerneverdier er å være modig, må vi tåle å bli utfordret og ønske nye løsninger. Vi må tørre å være annerledes og strebe etter mangfoldet. Tidsmessig fornyelse er viktig. Akkurat som med bilene, hvor det kommer nye modeller hvert år, må vi kontinuerlig fornye hvordan vi presenterer oss og måten vi gjør ting på. Da må også ledelsen være tidsmessig og legge forholdene til rette for fornyelse.